Petter+Dass+og+Barokken

=__**Petter Dass**__=

Petter Dass (1647-1707) regnes som en av Norges fremste barokkdiktere. Han regnes som en typisk barokkdikter, men han skiller seg ut på tre punkter fra T. Dingo (1634-1703) og D. Engelbretsdotter (1634-1716). Når han diktet skrev han for å oppdra sine lesere, han skrev også strenge religiøse tekster og tekstene hans spiller mindre på følelsene hos leserne. I likhet med andre barokksalmer har tittelen på hans kjente salme; //Den annen sang: Helliget vordet dit navn,// uttrykksfullt tittel. Av tittelen forstår vi at denne salmen handler om å lovprise Herren. Angivelig maleri av Petter Dass, ligger i Melhus kirke fra 1600-tallet

I dette utdraget fra hans salme, ser vi hvordan denne teksten hører til den litterære perioden som kalles barokken.

1. Herre Gud, ditt dyre navn og ære over verden høyt i savn må være, og alle sjele, og alle trelle, og hver geselle, de skal fortelle din ære.

3. Om seg folk anstille vil så slemme,

Guds navn å tie still og glemme.

Så skal dog stene og tørre bene ei være sene, Hans navn, det rene, å fremme.

5. Gud er Gud, om alle land lå øde, Gud er Gud, om alle mann var døde.

Om folk forsvimler i Herrens himler, utallig vrimler, som slår på cimler,

hin søde.

I første strofen ser vi hvordan kontrastene sjel og menneske (//trelle//: betyr egentlig person) blir satt opp mot hverandre. I den andre strofen ser vi hvordan virkemidlene som overdrivelse og motsetninger blir brukt. Overdrivelse blir brukt til å understreke hvor tankeløse menneskene er, mens motsetninger som å tie (være stille) og det å fremme (å si) blir brukt til å få frem at uansett hva som skjer så er Gud stor! I den tredje strofen blir hovedsakelig gjentakelse flittig brukt.

Alt dette i tillegg til oppramsinger, paradokser og omskrivinger, metaforer og allegorier ofte brukt i litteratur fra barokken.

Den italienske dikteren G. Marino (1569-1625) skrev i //Adonis// ”en eneste hage inneholder fem hager”, med dette mente han at forfattere og / eller diktere skulle bruke alle sine fem sanser når de beskrev verden. Og noe av dette får vi sett i salmene til Dass. Han skildrer ting så livaktig at man kan se for seg det han skriver om, i tillegg til at vi hører og føler det han prøver å få frem med sine salmer. //Kilder: Tema, vg2, Det norske samlaget 2009//